Головний лікар Рівненської обласної дитячої лікарні Віталій Бойко: Для реформи медицини потрібна політична воля [+Відео]
Розпочалась розмова з тих позитивних змін, які відбулись за останні місяці в медичному закладі, а далі — відверто про наболіле: “безкоштовна медицина”, яка давно не є безкоштовною, та багатостраждальна медична реформа у баченні досвідченого медичного менеджера Віталія Бойка.
- Віталію Ярославовичу, минуло трохи більше трьох місяців від часу Вашого призначення на посаду головного лікаря обласної дитячої лікарні. Раніше Ви вже не один рік очолювали цей унікальний для Рівненщини заклад, тож у курс справ увійшли буквально за лічені дні. Що вдалося зробити на “старій-новій” посаді за цей порівняно короткий відрізок часу?
- Перш за все, ми оформили нашу співпрацю з волонтерами, громадськими організаціями, які допомагають лікарні, у вигляді наглядової ради. Адже разом ми — колектив закладу, батьки маленьких пацієнтів, громадські організації, волонтери, меценати — робимо спільну справу: допомагаємо діткам бути здоровими.
Загалом у роботі лікарні визначив кілька пріоритетів: зміцнення матеріально-технічної бази, оновлення обладнання та постійне навчання наших медиків, розвиток міжнародної співпраці.
Щодо зміцнення матеріально-технічної бази, то роботу в цьому напрямку можна побачити, ще й не переступивши поріг лікарні — на підході до неї повним ходом завершують ремонт багатостраждальних сходів, про невтішний стан яких чимало писали колеги-журналісти... Так, східці вже залиті, а буде ще й покладена плитка, встановлені перила, парапети з двох боків — усе для зручності відвідувачів закладу.
Тим часом усередині завершуємо ремонт відділення патології новонароджених, де лікуються найменші наші пацієнти, коли після виписки з пологових відділень у них виявляють ті чи інші проблеми зі здоров'ям. Донедавна відділення мало не дуже презентабельний вигляд, нині ж десь три чверті ремонтних робіт вже проведено, і за два-три тижні воно матиме сучасний європейський вигляд.
Чимало встигли зробити і в інших відділеннях. Але, хоча й кажуть, що в лікарні й стіни лікують, усі ми розуміємо, що головне для одужання пацієнта — кваліфікована робота лікарів і обладнання, з допомогою якого можна швидко та якісно повертати діткам здоров'я. У нас дуже кваліфіковані, фахові, розумні лікарі, але без хорошого обладнання й професіоналам високого класу працювати нелегко. Тому надзвичайно тішать “обновки”, які вдалося придбати для закладу впродовж останніх місяців.
Перш за все, дякуючи керівництву області, ми придбали сучасний дихальний апарат останнього покоління “Гамільтон”. Ми вже маємо досвід роботи з такими апаратами, але медичні технології розвиваються надзвичайно швидко, тож все одно залишаються нюанси, які потребують поради більш досвідчених колег. Саме тому 29 квітня провели спеціальний тренінг для медиків із начиткою лекцій та практичним курсом від столичного професора.
- А в чому перевага такого апарату?
- Він має надзвичайно тонку, чутливу комп'ютерну “начинку”, яка пришвидшує одужання маленького пацієнта (загалом апарат може рятувати дітей від одного кілограму ваги — й до 18 років), підлаштовуючись під його дихання. Вентиляція, підігрів, зволоження, подача кисню, вібросистема подачі повітря в дихальні шляхи — усі найсучасніші функції цей новий апарат поєднує в собі. Тобто це справді найновітніше медичне обладнання світового рівня, яке рятуватиме життя маленьких рівнян. До слова, придбали нещодавно, з допомогою благодійників, і ще один дихальний апарат. А, крім того, на європейському рівні оновили нашу лабораторію — придбали три аналізатори: гематологічний, біохімічний і газовий. Один вже встановлено, решта два будуть встановлені в першій декаді травня. Є плани оновлювати медичне обладнання й далі — дякуючи порозумінню з керівництвом облдержадміністрації та обласної ради сподіваємось працювати в цьому напрямку постійно.
ДИВИТИСЬ ВІДЕО
- Пане Віталію, очолюючи обласну дитячу лікарню в 2005-2006 та 2007-2010 роках, Ви надзвичайно активно розвивали міжнародну співпрацю закладу, створюючи умови для підвищення кваліфікації медиків, освоєння сучасних світових методик лікування. Знаю, що й нині — це один із пріоритетів Вашої роботи...
- Нині працюємо з колегами з Польщі, спілкуємось через інтернет з італійцями, пробуємо навести контакти зі США, але поки що ми туди ще не доїхали. У найближчих планах — обмін візитами з польськими колегами. До Польщі плануємо їхати вже у травні. Маємо намір підписати угоду про навчання наших фахівців на постійній основі. Це має бути своєрідний конвеєр: кожні два тижні двоє наших лікарів та двоє медсестер вирушатимуть на стажування до польського шпиталю. Планується, що вони будуть безкоштовно забезпечені житлом, навіть одноразовим харчуванням — за нинішнього фінансування медицини, коли коштів на такі навчання централізовано не виділяється, це надзвичайно важливо.
До того ж, Польща — з одного боку дуже близько до нас, немає настільки відчутного мовного бар'єру, а з іншого — це вже Європа. У них зовсім інший рівень фінансування, тому тільки з'явилось якесь новітнє обладнання — воно в них вже є. Бо вони мають можливість його придбати.
Загалом я не сказав би, що ми надто далеко відстали від тих же поляків — у них краще з обладнанням, бо краще з грошима, але в нас усе в порядку з “мізками”, з професіоналізмом лікарів. Тут ми — на рівні. Ось тільки надзвичайно прикро, коли, приміром, зарплата медсестри сьогодні становить 1300 гривень. Державі мало б бути соромно за таку жебрацьку оплату праці медперсоналу. Я розумію — війна на сході, економічна криза, але з такою оцінкою праці медиків далеко не заїдеш. Люди в нас терплячі, надзвичайно толерантні, але мені боляче за моїх колег, адже всі ми розуміємо: навіть ті самі 1300 гривень півроку тому і нині, з теперішнім курсом долара і особливо з сьогоднішніми комунальними тарифами — це зовсім різні гроші. А ми ж хочемо, і хочемо справедливо, щоб медпрацівник не просто виконував свою роботу, а ставився до пацієнтів з увагою, обслуговував якісно... А та сама медсестричка з зарплатою 1300 гривень мусить в цей час думати, як прогодувати себе та сім'ю. Так не повинно бути.
ДИВИТИСЬ ВІДЕО
- Якщо спиратись на Ваш досвід медичного менеджера, адже Ви не один рік очолювали обласне управління охорони здоров'я і знаєте систему медицини в цілому і зсередини — які першочергові кроки мала б зробити держава, аби змінити нинішній стан справ у медичній галузі?
- Розібратися з матеріально-технічною базою закладів охорони здоров'я. Лікарняних ліжок у нас в 2,5 — 3 рази більше, ніж в Європі, лікарняних площ теж більше, а доступність і якість лікування — набагато нижчі. Показники смертності, рівень захворюваності на туберкульоз, онкохвороби — тут ми програємо відчутно. Людині не потрібна кількість ліжкомісць, людині потрібна якісна медична послуга, а не ліжка, яким по 20 років, коли треба приносити з собою простиню, чашку й ложку, а харчування — каша з водою. Потрібна політична воля, щоб прийняти непопулярні рішення: закрити заклади, які давно себе віджили і не несуть ніякої медичної функції, хіба що, можливо, трохи соціальної. Назвати речі своїми іменами — так, закрити як баласт! Десь — скоротити кількість ліжок на половину. І кошти, які вивільняться внаслідок такої ревізії, спрямувати в медицину — на підняття зарплат медикам, придбання медикаментів і медичного обладнання. А загалом, нам не обійтись без запровадження страхової медицини. Бо це — саме той ринковий механізм, який дозволить встановити в медицині чіткі зрозумілі правила гри на противагу нинішній невизначеності.
ДИВИТИСЬ ВІДЕО
- Маєте на увазі, “безкоштовну медицину”, яка існує тільки на папері, ситуацію з “благодійними внесками”...
- Та ми, медики, від безвиході змушені залучати позабюджетні кошти у вигляді благодійних внесків, інакше взагалі все зупиниться! Уявіть: заклад має бюджетне фінансування на виплату зарплати і оплату комунальних послуг на 11 місяців — і все. На всі інші видатки — ноль. Це — параліч. Що тоді, закрити лікарню, розпустити лікарів і хворих по домах?..
Немає медицини безкоштовної, про яку написано в 49 статті Конституції ще з часів СРСР. Є або державна, за яку платить держава, або платить страхова компанія, приватний бізнес, грантодавці, благодійники, зрештою, сам хворий! Але хтось в будь-якому випадку все це оплачує! Якщо платить держава — це теж не безкоштовна медицина, бо це — наші податки, та й не фінансує держава медицину в достатньому обсязі.
Тому держава повинна сказати: є певні види медичної допомоги, які вона фінансує стовідсотково. Наприклад, швидка медична допомога — це святе, пологи — це святе, бо мама повинна народити здорову дитину, онкозахворювання, туберкульоз, діабет — тут держава повинна забезпечити на 100%. Не повинна людина з онкозахворюванням продавати хату, гараж, корову, коня і купувати медикаменти — не знаю, чи є таке ще в якійсь країні, окрім нашої. Але в інших випадках — тут повинні включатись ринкові механізми взаємної відповідальності пацієнта, страхової компанії та медиків.
На противагу ефемерності “безкоштовної медицини”, яка витає в повітрі вже 25 років, страхова медицина — це відповідальність і прозорість, це інструмент, від застосування якого у виграші всі сторони. Дивіться: ми ж вимикаємо світло, коли в ньому немає потреби, не ллємо зайвий раз воду — бо ми за все це платимо. То невже ж ми не знайдемо можливість заплатити 50 чи 100 гривень на місяць за страховий поліс, аби мати натомість впевненість у тому, що отримаємо допомогу в разі потреби?! Хтось заплатить 200 гривень, хтось ще більше, адже будуть різні види договорів страхування, різний обсяг медичної допомоги, який покриватиме страховка. Але з'явиться головне — інструмент відповідальності: пацієнта — перед своїм здоров'ям, страхової компанії — перед пацієнтом, медичного працівника — перед пацієнтом і страховою компанією. Бо страхова компанія спитає лікаря: що ви йому призначили, що йому стало гірше, який діагноз поставили?.. А головний лікар спитає такого медика: що ж ти “напоров”, що тепер доведеться сплачувати штраф?.. Так само страхова компанія спитає пацієнта: а який спосіб життя ви ведете? Палите, зловживаєте спиртним, маєте зайву вагу?
Тобто медичне страхування, з одного боку, дисциплінує людину слідкувати за здоров'ям: вести здоровий спосіб життя, регулярно обстежуватись відповідно до вимог свого віку. А з іншого — убезпечить від форс-мажору: маєш страховий поліс — отримуєш гарантований захист свого здоров'я. При тому, що держава чітко окреслює певний пакет медичних послуг, які за будь-яких обставин вона бере на себе. А кращі лікарі цілком законно зможуть мати пристойний заробіток. Ось і порівняйте з нинішньою ситуацією: є пацієнт сам-на-сам зі своїми проблемами — і є бідні “голі-босі” лікарні, де за все потрібно платити. Це первіснообщинний лад, ми повинні були перегорнути цю сторінку ще вчора! Сьогодні немає “правил гри”, а страхова медицина якраз їх і дає — це відкритість, прозорість, конкуренція.
Розумію, що багато кому запровадження відповідних законів не вигідно, бо думають: як би то зробити так, щоб страхові внески від 40 мільйонів українців йшли через “свої” страхові компанії... З такими роздумами - не до реформ. Але я оптиміст, і тішить, що сьогодні і Президент, і Кабінет Міністрів ставлять питання жорстко, і міністр охорони здоров'я має досвід і бачення роботи в цьому напрямку. Тобто треба, мабуть, просто трошки часу, щоб давно назрілі реформи почали втілюватись. Звісно, нам хочеться, щоб це було скоріше. Хочеться, щоб були прийняті та запрацювали закони, які дозволять трохи “відпустити” нас, дати більше самостійності комунальним медичним закладам разом із органами місцевого самоврядування, щоб ми у цивілізованому руслі тут, на місцях, вже починали втілювати медичну реформу.
ДИВИТИСЬ ВІДЕО
До теми:
Головний лікар Рівненської обласної дитячої лікарні Віталій Бойко - про майбутнє медицини
Віталій Бойко: Колектив обласної дитячої лікарні і громадські активісти — це єдина команда
"Думки вголос": гість - лідер "Правого сектору" Рівненщини Роман Коваль
"Думки вголос": гість - депутат Рівненської облради Віктор Кривун
"Думки вголос": гість - головний "будівельний ревізор" Рівненщини Ігор Мічуда
"Думки вголос": гість - рівненський громадський діяч Олександр Зайчук
![](/images/bnr/happy-650-90.jpg)
медична реформа, охорона здоров’я, медицина Рівненщини, "Думки вголос", Рівненська обласна дитяча лікарня, Віталій Бойко
Власник Рівненського льонокомбінату Олег Червонюк: Без промисловості не буде держави
![](/images/articles/1/small/1477298686.jpg)
Розмову з Олегом Червонюком почали з обговорення останніх новин із Верховної Ради: народний депутат-мажоритарник від Рівного Олег Осуховський прозвітував у Фейсбуку про участь у роботі Європейської міжпарламентської космічної конференції, яка зібралась у Бухаресті.
переглядів: 14398
Співзасновниця платформи взаємодій “Простір” Надія Гладкевич: “Наше основне гасло – “Твори добро!” [+Відео]
![](/images/articles/1/small/1464778299.jpg)
У черговому випуску програми “Думки вголос” ми поспілкувались із генеральним директором групи компаній “РЕНОМЕ” Надією Гладкевич, яка нещодавно стала одним зі співзасновників нової громадської ініціативи у Рівному – платформи взаємодій “Простір”.
переглядів: 15156
Організатор фестивалю ковальства «Металеве серце України» Ніна Крока: Ми зшили Україну металевими нитками [+Відео]
![](/images/articles/1/small/1462346301.jpg)
Із Ніною Юріївною Крокою ми зустрілись напередодні Великодня у приміщенні Арт-галереї ковальства, яка нещодавно гостинно відчинила двері на території приватного підприємства “Рівнебудпостач”. Тут працюють із металом, а ковальські вироби дивовижної краси та вишуканості - ледь не на кожному кроці.
переглядів: 15839
Що дасть жителям Рівненщини ухвалення Закону України "Про видобування та реалізацію бурштину" [+Відео]
![](/images/articles/1/small/1455895854.jpg)
Автор “бурштинового” закону народний депутат Борислав Розенблат розповів читачам OGO.ua, як жителі Рівненщини зможуть заробляти на бурштині з вигодою для себе і користю для держави.
переглядів: 17413
Один із засновників УНСО на Рівненщині Сергій Пандрак: Це не наші вибори [+Відео]
![](/images/articles/1/small/1445589525.jpg)
З офіцером добровольчого батальйону “Айдар”, одним із засновників УНСО на Рівненщині Сергієм Пандраком зустрілись у перші дні жовтня, невдовзі після того, як поширилась інформація про нічний підпал автомобіля “Нісан”, який доставляв допомогу в зону АТО і мав номерні знаки “Айдар -30”.
переглядів: 18489